A.7.+Aristarc+de+Samos

=Aristarc de Samos =

=
Aquest filòsof se'l coneix com el Copèrnic de l'antiguitat. [|Aristarc de Samos] va dir la [|teoria heliocèntrica], és a dir, deia que tots els planetes, inclosa la Terra, giraven al voltant del Sol. També va dir que el moviment que feien les estrelles, per la nit, era degut a la rotació de la Terra, i si les veiem al cel era perquè aquestes li semblaven que devien ser infinitament llunyanes. En conclusió, mentre el Sol i les estrelles es mantuvien fixes a l'espai, els planetes, juntament amb la Terra, giraven en orbites circulars al voltant del Sol. ======

=
Aristarc també va determinar la mida i la distància de la Lluna i el Sol. Va arriBar a la següent conclusió: quan la Lluna està mig plena, la Terra, la Lluna i el Sol, medint-los, ocupen els vèrtex d'un triangle rectangle. Amb la geometria va poder calcular les dimensions de la distancia del Sol a la Terra i la de la Lluna a la Terra. Pero Aristarc de Samos, com calculava totes aquestes distancies? Ell no disposava de bons instruments, així que totes les seues estimacions no van ser gaire precises.Va calcular que la Terra s'encontrava uns 18 metres mes distant del Sol que de la Lluna, i que el Sol es unes 300 vegades major que la Lluna. ======

També va perfeccionar la teoria sobre la rotació de la Terra sobre el seu propi eix, va explicar les estacions i va realitzar noves i mÉs precises medicions de l'any tròpic.

Abans he anomenat [|Copernic] (1473-1543), aquest va sortir molt després que Aristarc de Samos i va corroborar el que va dir aquest: que el Sol, i no la Terra, era el centre de l'univers.  Aquest dibuix representa un dels càlculs que va realitzar Aristarc. Per geometria, va poder calcular les dimensions relatives del costats del trianglei determinar la raó de la distànciadel Sol a la Terra (la hipotenusa del triangle) i la de la Lluna a la Terra (el catet mes petit del triangle).

Per a fer això, primer va determinar la distància de la Terra al Sòl. Va deduir que quan la Lluna estava exactament en el Quart Creixent, el triàngle TLS era un rectàngle: 

Aristarc va ser un dels molts sabis que va fer us de l'emblemàtica [|Biblioteca de Alejandría], en la que es reunien les ments mes privilegiades del [|món clasic]. Per aquell moment la creença obvia era pensar en un sistema [|geocèntric].

=
No tots els grecs acceptaven el model geocèntric. algún pitagòric va creure que la Terra podía ser un dels deiversos planetes que circulaven en un foc central. Hicetas i Ecphantus, dos pitagòrics del segle V aC., i Heraclides Ponticus al segle IV, creíen que la Terra gira sobre el seu eix pero va permaneixer al centre de l'univers. Tal sistema encara es califica com geocéntric. Fou restablert a la Edat Mitjana per [|Jean Buridan]. Heraclides Ponticus també es citat en ocasions per haver-hi propossat que [|Venus] y [|Mercurio] circundaven el Sol mes que la Terra, pero l'evidencia de aquesta teoría no estava clara. Martianus Capella va posar definitivament a Mercurio i Venus en epicicles al voltant del [|Sol]. [|Aristarco de Samos] fou el mes radical. Va escriure un llibre, que no havia sobrevivit, sobre el [|heliocentrisme], dient que el Sol era el centre de l'Univers, mentres que la Terra y altres planetes giraven al voltant seu. La seu teoría no fou popular, i només tenia un seguidor conegut, [|Seleuco de Seleucia]. ======